Klassisismen+-+generelt

Ordet klassisk betyr mønstergyldig eller forbilledlig. Klassisisme var en stilart på 1700-tallet som kjennetegnes av stilrenhet, enkelthet og at det var klassisk. Det er i litteraturen definert som diktning som fant sine forbilder i den greske og romerske antikken. Klassisismen var også en reaksjon mot barokken. I motsetning til barokken hvor alt var stort og prangende, vendte klassisistene tilbake til et enklere uttrykk. De brukte mindre plass på følelser og mer på logikk, altså ble prosaen mer vanlig enn logikk. Ideen om fornuftsbasert tenkning, et særpreg ved opplysningsfilosofien, finner vi også i klassisismen. Flere ledende opplysningsfilosofer var nemlig forfattere av en kritisk, drøftende litteratur, som hadde som mål å få folk til å ta stilling til aktuelle saker. Selv om det er likheter mellom klassisismen og opplysningsfilosofien, er det viktig å merke seg at klassisisme er først og fremst et begrep som gjelder kunst, mens opplysningsfilosofien tok for seg nesten alle samfunnsforhold. Klassisistene mente at kunsten fra antikken ikke kunne forbedres, men etterliknes, og diktning gikk derfor ut på å finne temaer i tekster som allerede var skrevet og bruke det til å lage nye tekster etter faste mønstre.   ( []) Universitetet i Oslo er et utmerket eksempel på bygg fra klassisismen. Her ser man klassisismens enkle uttrykksmåte. I tillegg viser søylene at antikken var en inspirasjonskilde i klassisismen.

**Litteratur: ** Litteraturen i klassisismen besto av sakprosa med essayer og brev, og av fantastiske romaner og komedier. Med fantastisk mener man eventyraktig, fabulerende og fantasifull. Felles for disse tekstene var at de inneholdt fordekt kritikk og kommentarer til samfunnsforhold og politiske forhold i samtiden. De beskrev en kultur og en samfunnsorden som var annerledes, og som indirekte ble satt opp mot den virkelige. Et eksempel på en slik tekst er reiseromanen //Niels Klims underjordiske reise// skrevet av den norske forfatteren Ludvig Holberg. Den satiriske reiseromanen handler om teologistudenten Niels Klim som havner i en rekke land i det indre av jorda. Disse landene har rare skikker, og et av landene er helt omvendt av den virkelige verden på den tiden. Landet heter Cocklecu, og er et land hvor kvinnene og mennene har byttet plass i samfunnet. Gjennom skildringen av samfunnet kritiserer forfatteren kvinnenes status i den virkelige verden.

 ( [])

Det ble også utviklet nye sjangrer. Leksikonet ble til som et resultat av en av de storslåtte ideene fra fransk opplysningstid om at all sikker kunnskap skulle samles i et stort leksikon – en encyklopedi. Prosjektet hadde over 200 medarbeidere kalt encyklopedistene, og de ble ledet av filosofen og forfatteren Denis Diderot. //Encyklopedien//, leksikonet, var kritisk til kirken og adelsmakten og lanserte liberale tanker om politikk og samfunnsliv. **Musikk: ** Musikken endret seg også på 1700-tallet. Den fikk en mer avbalansert form og et mer dempet uttrykk enn barokkmusikken. Dette henger først og fremst sammen med klassisismens idealer, men også med at musikken fikk nye funksjoner i samfunnet. Verdslige makthavere og borgerskapet som vokste fram ville ha musikk til fest og moro, ikke bare til religiøse formål. Dette førte blant annet til at strykekvartetten og symfoniorkesteret ble til. Kjente musikere fra denne tiden er Beethoven og Mozart.

**Kilder ** Tema Vg2 – Kap. 12 – //Litteratur på 1700-tallet// [] //Niels Klims underjordiske reise //