Renessansen+i+Norge

= = I Norge fikk vi aldri en ordentlig renessanse. Dette hadde mange ulike årsaker, men Svartedaudens ankomst var den viktigste. Pestbølgene som fulgte etter svartedauden kvalte det aller meste av intellektuelt liv i Norge i nærmere 200 år. Det førte blant annet til at embetsstyret og det gamle norske skriftspråket falt sammen. Adelen mistet inntektsgrunnlaget sitt som følge av nedgang i produktiviteten, noe som førte til at de ikke lenger hadde verken tid eller penger til blant annet utdanning. Undervisning hadde tidligere vært den katolske kirkens oppgave, og reformasjonen i 1537 ødela dette. Samtidig førte reformasjonen til etablering av latinske skoler for skolering av prester, og det igjen la grunnlaget for de humanistiske miljøene i Oslo, Bergen og Stavanger.  //Svartedauden// av Theodor Kittelsen ([] )

Det oppstod flere humanistmiljøer i landet på 1500-tallet, og alle oppstod rundt domkirkene i de største byene. Miljøene var vendt mot Europa, og fikk inspirasjon fra de større humanistmiljøene rundt omkring. Årsaken til at de oppstod rundt domkirkene, var at det var prester, som reiste rundt i Europa og ble kjent med humanismen, som sto bak opprettelsen. Med humanisme i renessansen mener man den delen av renessansen som tok for seg litteratur. I disse miljøene ble det derfor drevet med undervisning, og det ble skrevet ulike typer litteratur. Det ble undervist i både religion og vitenskap, og fokuset på enkeltmennesket ble større. Man trodde på fornuft og mente at mennesket kunne utvikle seg selv, men man så på Gud som fornuftens skaper. Humanistmiljøene hadde mange likhetstrekk, men det var også forskjeller fra by til by. Humanistmiljøet i Bergen ble grunnlagt av den første protestantiske biskopen Gjeble Pedersson. Gjeble Pedersson var magister og leder for den lærde skolen (forløper for Kathedralskolen) før han ble valgt til katolsk biskop i Bergen. Han rakk ikke å bli innviet før reformasjonen kom, og deretter ble han innviet til Bergens første protestantiske biskop. Pedersson var en høyt respektert mann, både av kongen og befolkningen i Bergen til tross for at han først var en katolsk biskop. Han brukte sine inntekter til å drive latinskolen og til å passe på elevene og lærerne der. Absalon Pederssøn Beyer er en annen kjent humanist fra Bergen. Han regnes også som en norsk renessanseforfatter. Absalon Pederssøn Beyer ble tatt opp som sønn i huset til Gjeble Pederson i en alder av 15 år, et hus hvor han tilegnet seg mye kunnskap. Han ble også sendt til universitet i København av sin nye ”far”, hvor han studerte i fem år. Absalon Pederssøn Beyer er mest kjent for ”Om Norgis Rige” som er hovedverket hans. ”Om Norgis Rige” er en framstilling av norsk historie hvor den blir sammenlignet med et menneskeliv. Dagboka ”Bergen kapitelsbok” er også et verk han er kjent for. Det er en dagbok som beskriver hverdagslivet til bøndene fra nord i Hordaland gjennom notatene til Absalon. Han skrev også ”Oration om M: Geble” som er en biografi om Gjeble Pedersson. Absalon Pederssøn Beyer ([] ) Det ble også opprettet humanistmiljøer i storbyene Oslo og Stavanger. Oslohumanistene var mindre opptatt av historie og politikk, og skrev heller for å omvende folket til lutheranere. Skriftspråket var mest latin i humanistmiljøet i Oslo, selv om de fleste humanistene hadde som mål å skrive på morsmålet sitt. En kjent humanist fra Oslo er Jens Nilsson. Han var lesemester (rektor) ved latinskolen i Oslo, og ble senere biskop i Oslo og Hamar. Han skrev religiøse skrifter og høvesdikt (hyllesdikt). I årene mellom 1574 og 1597 skrev han også en fortelling om visitasreisene sine på norsk. Når biskopen reiser på besøk til kirker i bispedømmet kalles det for visitasreiser. Jens Nilsson ([] )

Den mest kjente humanisten fra miljøet rundt domkirken i Stavanger er Peder Claussøn Friis. Peder Claussøn Friis var sentral i Stavangermiljøet. Han skrev topografiske, naturhistoriske og historiske verk, og han oversatte lover og kongesagaer norrønt. Topografiske verk er tekster som beskriver natur, næringsliv og samfunnsliv. Ingen av skriftene hans ble trykt mens han levde, men mange ble skrevet av og trykt fra ca. 1630 og utover. Dette har gitt ham en stor leserskare i nåtiden og har gjort ham til en av de mest leste forfatterne i landet.  Peder Claussøn Friis ([] )

Det oppstod også et humanistmiljø rundt domkirken i Hamar, men dette var ulikt de andre. Her var det stor motstand reformasjonen noe som resulterte i blant annet //Hamarkrøniken//, med ukjent forfatter, som kom ut i ca.1550, og som handlet om Hamar i katolsk tid. Hamarkrøniken ([])

=Om Norgis Rige=

"Om Norgis Rige" ble skrevet på bestilling av Absalon Pedersson Beyer i 1567. Verket er et godt eksempel på litteratur fra renessansen da natur og historie står i sentrum. Verket gir et oversiktlig bilde over geografi, naturforhold, dyreliv, folkeliv og historie i Norge gjennom tidene, og slike topografiske verk er et av kjennetegnene på humanistmiljøene rundt omkring i Europa under renessansen. I tillegg er bruken av allegorier også et av kjennetegnene på tekster skrevet av humanister under renessansen.  Boken gir leseren Abasalons syns på Norges situasjon i samtiden, hans beundring for landets fortid og hans forventninger til landets videre utvikling. Boken starter med en grov oversikt over landets historie der mye av informasjonen er hentet fra sagaoversettelser. Denne delen av teksten viser forfatterens store begeistring for landets tidligere storhetstid. Den andre delen av "Om Norgis Rige" handler om alle de krigene landet blir utsatt for og deltar i. Siste del av handler om landets stilling i samtiden. I begynnelsen blir landet sammenlignet med en ung kvinne, men i den siste delen blir landet sammenlignet med en enke som støtter seg til en stav og knapt klarer å gå. Dette gjorde Absalon for å illustrere at landet hadde mistet sin makt og var nå underlagt Danmark.  <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;">

**<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Kilder ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Tema Vg2 – læreboka <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">[]

[]
<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">[] (Bilde) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">[] (Bilde) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">[] (Bilde) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">[] (Bilde) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">[] (Bilde)